Інформаційні технології в економіці та природокористуванні
«Інформаційні технології в економіці та природокористуванні» – науковий рецензований журнал відкритого доступу, заснований у 2017 році Національним університетом біоресурсів і природокористування України (НУБіП України). Публікує результати фундаментальних і прикладних досліджень у комп'ютерних науках щодо цифровізації та оптимізації процесів у різних сферах економіки й бізнесу, особливо в аграрному секторі, а також в екології та природокористуванні, освіті та біологічних науках, охоплюючи такі ключові напрями: інформаційні технології, системи управління, комп'ютерні системи й мережі, технології захисту інформації в природокористуванні, економічна кібернетика, штучний інтелект та машинне навчання. ISSN 3083-7502 | УДК: [33+502]:004.9 Періодичність: 2 випуски на рік. Мови: українська, англійська. Сайт: https://journals.nubip.edu.ua/index.php/Inf/uk. Державна реєстрація: ідентифікатор медіа R40-06595 (Рішення НРКУ № 2543 від 20.11.2025 р.).
Національний університет біоресурсів і природокористування України
Усі матеріали розповсюджуються згідно з умовами міжнародної публічної ліцензії Creative Commons Attribution 4.0 International Public License, що дозволяє іншим поширювати статтю з визнанням авторства та першої публікації в цьому журналі.
АРХІТЕКТУРА ІНТЕЛЕКТУАЛЬНОЇ ПІДСИСТЕМИ ВИЯВЛЕННЯ ТЕПЛОКРОВНИХ ШКІДНИКІВ ПРИ МОНІТОРИНГУ ВИРОБНИЧИХ ПРОЦЕСІВ В АГРОНОМІЇ
У статті розглянуто побудову інтелектуальної підсистеми виявлення теплокровних шкідників як складової автоматизованої системи моніторингу виробничих процесів в агрономії. Актуальність роботи зумовлена потребою у своєчасному виявленні факторів біологічної загрози на посівах, що призводять до значних економічних збитків та зниження якості кінцевої продукції, зниженні залежності від ручного обстеження полів та підвищенні оперативності прийняття рішень в умовах точного землеробства. На основі аналізу сучасних підходів до комп’ютерного зору, тепловізійного спостереження, безпілотного моніторингу та IoT-інфраструктури сформовано вимоги до архітектури підсистеми, яка повинна забезпечувати збір різнорідних даних, попередню обробку, локалізацію потенційно небезпечних об’єктів, оцінювання рівня загрози та передавання результатів до контуру підтримки управлінських рішень. Метою дослідження є обґрунтування структури такої підсистеми, визначення основних функціональних модулів та вибір придатних класів моделей детектування для польових умов. У роботі використано методи системного аналізу, функціональної декомпозиції, порівняльного аналізу архітектур детекторів об’єктів і узагальнення результатів сучасних публікацій за тематикою точного землеробства. У результаті запропоновано багаторівневу архітектуру, що поєднує рівень сенсорного збору даних, рівень аналітичної обробки, рівень просторової верифікації та рівень підтримки рішень. Обґрунтовано доцільність комбінування RGB- і тепловізійних даних, а також використання одноетапних детекторів класу YOLO для оперативного польового виявлення об’єктів. Практичне значення запропонованого підходу полягає у можливості його подальшої інтеграції в автоматизовані системи агровиробництва та розвитку спеціалізованих сервісів раннього попередження. Отримано 2026-04-01 Прийнято 2026-04-20
Автоматизація, комп’ютерно-інтегровані технології та робототехніка
Авторське право (c) 2026 Інформаційні технології в економіці та природокористуванні https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
ВИБІР МОВИ ПРОГРАМУВАННЯ ДЛЯ ІНТЕЛЕКТУАЛЬНИХ СИСТЕМ МОНІТОРИНГУ ЛІСІВ І ПРОТИДІЇ ПОЖЕЖАМ МЕТОДОМ АНАЛІЗУ ІЄРАРХІЙ
Робота присвячена розв’язанню актуальної науково-практичної задачі — обґрунтуванню вибору мови програмування для створення інтелектуальних систем екологічного моніторингу в режимі реального часу. У дослідженні наголошується на переході від пасивного спостереження до активного використання алгоритмів штучного інтелекту (комп'ютерного зору, глибокого навчання) для раннього виявлення лісових пожеж. Наукова новизна полягає у застосуванні математичного апарату методу аналізу ієрархій (МАІ) для мінімізації суб’єктивізму при виборі технологічного стека. Авторами побудовано ієрархічну модель оцінювання чотирьох альтернатив: Python, C++, Rust та Lisp. Для порівняльного аналізу обрано п’ять ключових критеріїв: швидкість обробки, точність розпізнавання, автономність (енергоефективність), масштабованість та вартість розробки. Розрахунок вагових коефіцієнтів критеріїв продемонстрував пріоритетність точності детекції (43%) та продуктивності роботи системи (28%). За результатами обчислення інтегральних показників виявлено перевагу мови Rust (8,54), яка випередила C++ (7,82) та Python (7,16). Встановлено, що Rust є найбільш збалансованим рішенням для реалізації концепції Edge Computing, оскільки забезпечує безпеку пам’яті та високу швидкість обробки безпосередньо на автономних пристроях. У підсумку запропоновано оптимальну стратегію побудови гібридної архітектури: використання Rust для низькорівневих модулів детекції та Python для хмарної аналітики даних.
СУЧАСНІ ПАРАДИГМИ ПРОЄКТУВАННЯ СИСТЕМ ПІДТРИМКИ ПРИЙНЯТТЯ РІШЕНЬ: ВІД ІНТЕГРАЦІЇ СХОВИЩ ТА ОЗЕР ДАНИХ ДО АРХІТЕКТУРИ DATA LAKEHOUSE
У статті розглядаються сучасні підходи до проєктування систем підтримки прийняття рішень в умовах стрімкого зростання обсягів інформації. Інформаційна технологія накопичення даних (data warehousing) народилася в надрах компанії IBM і була остаточно сформульована Б. Інмона і Р. Кімболом в 90-х роках минулого століття як метод вирішення інформаційно-аналітичних завдань в області прийняття і підтримки рішень. Виникнувши на стику технології баз даних, систем підтримки прийняття рішень (СППР - DSS) і комп'ютерного аналізу даних, в подальшому концепція сховища даних, зазнала еволюцію, оскільки виявилася придатною для широкого кола додатків в бізнесі, науці і технології. Системи, побудовані на основі сховищ даних, мають ряд характерних особливостей, які виділяють їх як особливий клас інформаційних систем. До таких особливостей відносяться предметна орієнтація системи, інтегрованість збережених у ній даних, зібраних з різних джерел, інваріантність цих даних в часі, відносно висока стабільність даних, необхідність пошуку компромісу в надмірності даних. У статті досліджено еволюційний перехід від використання ізольованих Сховищ даних (Data Warehouses) та Озер даних (Data Lakes) до концептуально нової гібридної архітектури Data Lakehouse. Проаналізовано технологічний фундамент відкритих форматів таблиць (Dalta Lake, Apache Iceberg, Apache Hudi) та їхню роль у забезпеченні транзакційної надійності (ACID) файлових систем. Обґрунтовано доцільність застосування патерну «медальйонної архітектури» (бронзовий, срібний та золотий рівні) для ефективного управління якістю даних, спільної роботи алгоритмів машинного навчання та підготовки управлінської BI-звітності. Отримано 2026-02-27 Прийнято 2026-04-08
ВІРТУАЛЬНА СИСТЕМА МОДЕЛЮВАННЯ ДЛЯ РОБОТОТЕХНІКИ ТА ПЛАТФОРМ СИМУЛЯЦІЇ ЦИФРОВИХ ДВІЙНИКІВ З ПРИКЛАДОМ СКЛАДСЬКОЇ СИСТЕМИ В UNREAL ENGINE 5
Цифрові двійники та високоякісні симулятори стають центральними для проєктування, тестування та експлуатації сучасних робототехнічних систем у промисловості, логістиці та взаємодії людини з роботами. Однак, існуючі порівняльні дослідження зазвичай зосереджуються на одному типі роботів, однотипних завданнях або симуляторі та рідко враховують специфічні для цифрових двійників аспекти, такі як телеметричні конвеєри, інтерфейси операторів або хмарне підключення. У цій статті пропонується уніфікована система оцінки для цифрових двійників, орієнтованих на робототехніку. Проведене дослідження застосовується до п'яти репрезентативних випадків використання: 1 - малі БПЛА, 2 - промисловий робот маніпулятор, 3 - логістична ячейка складу з автономними мобільними роботами (AMR), 4 - мобільний маніпулятор на основі HCI/VR, і 5 - загальний сценарій патрулювання та стикування у приміщенні. Фреймворк стандартизує вхідні дані (профілі роботів і середовища, визначення завдань, контракти даних цифрових двійників) та вихідні дані (метрики завдань і продуктивності та метрики DT), а також кодує складність завдань через структуровані фази та кроки керування на кожен конкретний епізод. Він реалізований на кількох робототехнічних симуляторах, що на сьогодні широко використовуються, а саме: Gazebo/gz-sim, Webots, NVIDIA Isaac Sim, CoppeliaSim, та на стеку на базі Unreal Engine 5 (UE5), який поєднує імпорт активів Datasmith, Chaos Physics, Blueprints/Control Rig та інтерфейси UMG/VR. Як детальне кейс-стаді, в роботі автори втілють логістичний приклад використання складу як цифрового двійника на базі UE5 та демонтрують кількісні результати щодо пропускної здатності замовлень, довжини шляхів, коефіцієнта реального часу, часу кадру, пропускної здатності телеметрії та затримки UI до спрацьовування. Також проаналізовано технічні недоліки, такі як накладні витрати процесора Blueprint і уповільнення, викликані візуальним навантаженням. На всіх платформах і кейсах використання результатів дослідження демонструє компроміси між фізичною точністю, масштабованістю, багатогранністю взаємодії та чутливістю DT, а також призводять до практичних рекомендацій щодо вибору та композиції симуляційних і цифрових стеків для БПЛА, маніпуляцій, логістики та HCI-центричних застосувань. Стаття завершується обговоренням обмежень, зокрема спрощення симуляції та апаратної залежності, а також окреслює майбутні кроки до кореляції симулятора до реального та автоматизованого banchmarking.
Авторське право (c) 2026 Інформаційні технології в економіці та природокористуванні https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
СПЕЦІАЛІЗОВАНИЙ МОДУЛЬ НА БАЗІ ARDUINO ДЛЯ АВТОМОБІЛЬНОЇ СИСТЕМИ БЕЗПЕКИ
У статті розглядається проблема забезпечення кіберстійкості вищих навчальних закладів (ВНЗ) шляхом розробки та впровадження комплексної архітектури кіберзахисту. Показано, що ефективність такої системи визначається здатністю інтегрувати освітні, адміністративні та ресурсні підсистеми з урахуванням їх взаємозалежності та особливостей функціонування. Розглянуто основні ризики та наслідки кібератак. Викладено принципи побудови безпечної інформаційної інфраструктури та критерії, яким повинна відповідати надійна й ефективна система кібербезпеки ЗВО. Запропоновано модель управління інформаційними потоками та ресурсами ЗВО з використанням технологій нейронних мереж та інтелектуальних систем підтримки прийняття рішень. Результати дослідження свідчать про доцільність використання моделюючих інструментів для прогнозування загроз, оптимізації розподілу ресурсів та підвищення стійкості освітнього середовища до кіберризиків.
НЕЧІТКО-ЛОГІЧНА МОДЕЛЬ ОЦІНЮВАННЯ СТАНУ ІНФОРМАЦІЙНОЇ СИСТЕМИ ПІД ЧАС DDOS-АТАК
Запропоновано нечітко-логічну модель оцінювання стану інформаційної системи (ІС) під час DDoS-атак. Модель базується на використанні системи лінгвістичних змінних, які описують критичні параметри мережевого трафіку та характеристик функціонування ІС. Для формування оцінки поточного ризику застосовано нечіткий висновок типу Мамдані з подальшою дефазифікацією методом центра ваги. Проведено імітаційний експеримент, який реалізовано у середовищі Python із використанням бібліотеки scikit-fuzzy. Отримані результати підтвердили, що запропонована модель адекватно відображає залежність інтегрального ризику від зміни параметрів навантаження, забезпечує безперервність оцінювання та чутливість до критичних комбінацій факторів трафіку. Отримані результати дають підставу розглядати розроблену модель як базис синтезу модуля моніторингу стану ІС.
ТЕХНОЛОГІЇ DIGITAL TWINS У СИСТЕМАХ УПРАВЛІННЯ АГРАРНИМИ ПРОЕКТАМИ
Протягом останніх кількох десятиліть глобальний ринок та життєві процеси показали, що багато різних аспектів людської діяльності тісно пов'язані. Це призводить до Стратегії сталого розвитку, спрямованої на збалансований взаємозв'язок довкілля (землі, атмосфера, екосистеми), суспільства (культура, освіта та охорона здоров'я) та економіки, в цілому. Такий комплексний підхід потребує нових інструментів для розробки та оцінки проектів у всіх сферах діяльності. Поточна робота присвячена потенційним напрямкам розвитку таких інструментів. У роботі розглянуто та проаналізовано можливі принципи побудови систем розробки проектів для сільськогосподарських підприємств на основі сучасних технологій цифрових двійн¬иків (Digital Twins), механізму онтологій та мережевих сервісів в умовах підвищення вимог Сталого Розвитку і загальних тенденцій раціонального та ощадливого використання ресурсів планети. У аналізі відзначено потенційно високу ефективність та універсальність запропонованого підходу не тільки для вирішення питань зі створення проектів, але й подальшого керування ними та моніторингу відповідності цільовим функціям. На умовному прикладі використання певної земельної ділянки розглянуто особливості та загальні підходи формування структури інформаційної моделі предметної області та суміжних інформаційних ресурсів. Визначено, також, два основні напрямки подальшого руху – створення бази для уніфікованої реалізації цифрових двійників та систем з автоматизованого аналізу онтологій представлених у форматах OWL та генерації на їх основі нових складних моделей-фреймворків. Робота є попереднім обґрунтуванням концепції створення нових систем управління життєвим циклом економічних та господарських проектів у аграрній сфері.
СИСТЕМА КОМПЛЕКСНОГО АНАЛІЗУ КОМУНІКАТИВНОЇ ПОВЕДІНКИ В ПУБЛІЧНИХ ДИСКУСІЯХ НА ОСНОВІ ДІАРИЗАЦІЇ МОВЦІВ
Актуальність дослідження зумовлена зростанням кількості онлайн-зустрічей та публічних дискусій у цифровому форматі, що створює потребу в автоматизованих інструментах аналізу групової комунікації. Традиційні методи ручного кодування та транскрипції є надзвичайно трудомісткими та суб'єктивними, що обмежує можливості масштабного дослідження комунікативних патернів. Мета дослідження полягає в розробці та апробації комплексної системи автоматизованого аналізу комунікативної поведінки, яка поєднує сучасні технології діаризації мовців, автоматичного розпізнавання мови та статистичного аналізу для надання детальної картини групової динаміки в публічних дискусіях. Методи. Система реалізована на основі мікросервісної архітектури з використанням Python 3.10+, FastAPI та React. Для діаризації мовців застосовано алгоритм pyannote.audio, що поєднує конволюційні енкодери з попередньо навченими моделями WavLM. Автоматичне розпізнавання мови здійснюється через трансформерні архітектури (Whisper, AssemblyAI, Conformer). Аналіз комунікативної поведінки включає обчислення статистичних метрик активності, мережевий аналіз взаємодій та оцінку стилю комунікації. Результати. Розроблена система успішно інтегрує діаризацію мовців з точністю до 0.5 секунди, автоматичну транскрипцію та багатовимірний аналіз комунікативних патернів. Модульна архітектура забезпечує гнучкість адаптації під різніdomени застосування. Система генерує детальні часові мітки активності учасників, візуалізує розподіл часу мовлення та надає комплексну аналітику для покращення процесів прийняття рішень. Перспективи. Подальший розвиток системи включає інтеграцію мультимодального аналізу з урахуванням невербальної комунікації, покращення стабільності роботи в умовах фонового шуму, доменну адаптацію для специфічних галузей та впровадження real-time аналізу живих дискусій. Система відкриває нові можливості для дослідження групової динаміки в корпоративному, освітньому та державному секторах. Отримано 2026-02-20 Прийнято 2026-03-27
ВІД МЕРКЛЕ-ДАМГОРДА ДО СПОНЖ: ВПЛИВ АРХІТЕКТУРИ НА БЕЗПЕКУ ХЕШ-ФУНКЦІЙ
У статті досліджується вплив архітектури криптографічних хеш-функцій на їхню криптографічну стійкість. Основна увага приділяється порівняльному аналізу класичної архітектури Меркла-Дамгарда, що використовується в сімействі SHA-2, та архітектури Sponge, реалізованої в стандарті SHA-3. Показано, як конструктивні особливості архітектури Sponge, зокрема поділ внутрішнього стану на частини rate та capacity, забезпечують підвищений запас криптографічної стійкості та гарантують низьку вразливість до властивих конструкцій Меркла-Дамгарда, включаючи атаку розширення повідомлення. Підтверджено можливість оцінки індексу дисперсії для віднесення хеш-функції до криптографічного типу. Водночас залишається питання щодо однозначності відповідності між теоретичними статистичними показниками якості хеш-функцій. Єдиний відомий показник якості хеш-функцій базується на показнику дисперсії та однозначно показує лише те, чи належить певна хеш-функція до криптографічних чи некриптографічних. Водночас підтверджено, що χ²-тест, як «детектор зміщення», може з високою ймовірністю довести, що хеш-функція є стійкою до злому. Але залишається питання щодо однозначності відповідності між теоретичними статистичними показниками якості хеш-функції. Отримано 2026-03-19 Прийнято 2026-04-13
РОЗРОБЛЕННЯ СИСТЕМИ АВТОМАТИЧНОГО КЕРУВАННЯ МІКРОКЛІМАТОМ СКЛАДСЬКОГО ПРИМІЩЕННЯ МИТНОГО ТЕРМІНАЛУ
У статті розглянуто актуальну науково-технічну задачу підвищення ефективності функціонування митних терміналів України в умовах постпандемічних викликів, зокрема забезпечення належних параметрів мікроклімату складських приміщень. Обґрунтовано необхідність впровадження систем автоматичного керування для підтримання температури, вологості та якості повітря з метою збереження товарів і забезпечення безпечних умов праці персоналу. Проведено аналіз сучасних підходів до автоматизації систем вентиляції та кондиціонування, визначено їхні обмеження щодо застосування в специфічних умовах митних об’єктів. Розроблено функціональну схему автоматизації припливно-витяжної вентиляційної системи з рекуперацією тепла та створено математичну модель температурного режиму будівлі митного терміналу на основі рівнянь теплового балансу. На базі імітаційного моделювання у середовищі MATLAB/Simulink синтезовано цифрову систему керування з ПІ-регулятором та визначено її параметри. Дослідження показали, що запропонована система забезпечує стійке та точне регулювання без перерегулювання і статичної похибки, а також ефективне підтримання якості повітря. Підтверджено асимптотичну стійкість системи за критерієм Джурі та доведено її практичну доцільність. Запропоновано комплексне технічне рішення на базі сучасного програмованого логічного контролера (ПЛК110), що забезпечує високу дискретність обробки сигналів та надійність у промислових умовах. Практична значущість роботи підкреслюється розробкою людино-машинного інтерфейсу (HMI) для дистанційного моніторингу, що забезпечує прозорість логістичних процесів та можливість оперативного втручання персоналу. Результати моделювання та техніко-економічні розрахунки доводять, що впровадження запропонованої системи дозволяє знизити енерговитрати на підтримку мікроклімату на 15-20% при одночасному підвищенні точності стабілізації параметрів. Отримані результати можуть бути використані для модернізації митної інфраструктури та впровадження цифрових систем моніторингу і керування мікрокліматом у складських приміщеннях. Отримано 2026-03-18 Прийнято 2026-04-16
ПРОГРАМНО-АПАРАТНЕ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ПІДСИСТЕМИ ВИМІРЮВАННЯ ТЕХНОЛОГІЧНИХ ПАРАМЕТРІВ ПРОЦЕСУ ВИРОБНИЦТВА БІОГАЗУ З ВИКОРИСТАННЯМ ІНТЕРНЕТ РЕЧЕЙ
У статті розглянуто питання побудови моделі підсистеми вимірювання технологічних параметрів процесу виробництва біогазу. Вказана підсистема вимірювання виконуватиме збір даних процесу бродіння біосировини (органічної сировини) для інтелектуальної системи керування технологічним процесом виробництва біогазу. При цьому у процесі збору даних зазначатиметься тип використовуваної органічної сировини. Це необхідно для формування керуючої дії в алгоритмі функціонування автоматизованої системи керування виробництвом біогазу. Проаналізовано особливості анаеробного зброджування біомаси та із проведеного аналізу літературних джерел зазначено основні технологічні параметри. Означене впливає на ефективність процесу утворення біогазу. Запропонована модель підсистеми вимірювання, що розглядається як технічний інструмент вимірювання параметрів процесу бродіння органічної сировини, при цьому вказаний підхід реалізується з використанням технологій інтернет речей. Розроблено структуру апаратного забезпечення вимірювальної підсистеми та наведено розрахунки похибок вимірювання інформаційно-вимірювального каналу. Наведено реалізацію технології інтернет речей на базі створеного web-сервера, що функціонує по принципу клієнт-серверної системи за HTTP-запитами. У розробленій моделі підсистеми вимірювання технологічних параметрів передбачено вимірювання у системі реального часу, а також усі дані вимірювання будуть зберігатися в окремий файл до енергонезалежної пам’яті, а саме до картки пам’яті типу micro-SD. Файл виміряних даних зберігатиметься в формат CSV, що дозволить опрацьовувати дані через хмарні сервіси або пакет прикладних програм Microsoft Office Excel. Означений підхід дозволить також виконувати систематизацію даних і можливість оперативного коригування, за необхідності, технологічного процесу. Функціональні можливості пропонованої моделі підсистеми вимірювання технологічних параметрів можливо збільшувати завдяки удосконаленню програмного та апаратного забезпечення. Отримано 2026-03-17 Прийнято 2026-04-14
ВІЗУАЛІЗАЦІЯ АЛГОРИТМУ ПОШУКУ ОПТИМАЛЬНОГО ШЛЯХУ МІЖ ДВОМА ТОЧКАМИ КЛІТИННОГО ЛАБІРИНТУ З ПЕРЕШКОДАМИ, ЩО ДИНАМІЧНО ЗМІНЮЮТЬСЯ
У даній роботі досліджується актуальна проблема пошуку оптимального шляху в динамічних середовищах, що моделюються як клітинні лабіринти з перешкодами. Проблема пошуку оптимального шляху між двома точками клітинного лабіринту є актуальною через її універсальність, прикладну цінність і фундаментальне значення для розвитку сучасних технологій. Основна увага приділяється розробці та програмній реалізації системи візуалізації алгоритмів на графах, яка дозволяє в реальному часі спостерігати за процесом прийняття рішень автономним агентом. У роботі проведено детальний порівняльний аналіз класичних методів, таких як алгоритм Дейкстри та A*, а також спеціалізованих інкрементальних підходів, зокрема D* Lite. Обґрунтовано переваги використання теорії графів для вирішення задач природокористування, логістики та робототехніки, де середовище може змінюватися непередбачувано. Метою представленої роботи є розробка програми для візуалізації алгоритму пошуку оптимального шляху на полі, яке можна уявити у вигляді лабіринту з переборними і непереборними перешкодами. Задача полягає в тому, щоб знайти оптимальний шлях між двома точками на полі та відобразити його. Практична частина дослідження включає розробку програмного забезпечення на мові C#, яке демонструє процес перебудови маршруту при виникненні нових перешкод без необхідності повного перерахунку всієї мережі. Це критично важливо для мінімізації обчислювальних витрат у складних інформаційно-аналітичних системах. Окремий акцент зроблено на освітньому аспекті: розроблена візуалізація інтегрована у навчальний процес для викладання дисциплін «Алгоритми і структури даних» та «Об’єктно-орієнтоване програмування», що значно покращує засвоєння складних математичних концепцій студентами. Результати роботи підтверджують, що поєднання теоретичних методів пошуку шляху з інтерактивною візуалізацією забезпечує високу надійність і прозорість функціонування сучасних навігаційних та екологічних систем моніторингу. Програма візуалізації алгоритму пошуку оптимального шляху в лабіринті має величезне практичне значення і може застосовуватися у робототехніці та автономних системах для навігації роботів у реальному середовищі, у мережах і телекомунікаціях здійснює пошук оптимального маршруту передачі даних. Візуалізація алгоритму пошуку оптимального шляху в клітинному лабіринті з динамічними перешкодами дозволяє глибше зрозуміти принципи роботи алгоритмів, оцінити їх ефективність у реальному часі, експериментувати з різними стратегіями перебудови маршруту. Отримано 2026-02-23 Прийнято 2026-04-01
ФРЕЙМВОРК ВПРОВАДЖЕННЯ СУЧАНИХ МЕТОДІВ РОЗРОБКИ ДЛЯ БАГАТОКОРИСТУВАЦЬКИХ ІГОР НА UNREAL ENGINE 5: РЕПЛІКАЦІЯ, СЕРВІСИ, МОНІТОРИНГ І LIVEOPS
У цій статті пропонується практичний підхід, орієнтований на UE5 фреймворк впровадження, який перетворює сучасні методології розробки програмного забезпечення з Web/App, корпоративних/важких систем, систем штучного інтелекту та сучасної розробки ігор у вимірювані сучасних методологій розробки для багатокористувацьких ігор Unreal Engine 5 (UE5). Хоча на сьогодні широко використовуються Agile, MVP, DevOps, мікросервіси, розробка на основі даних та архітектурні патерни, мультиплеєр UE5 накладає жорсткі обмеження, які часто відсутні у загальних методологіях: вартість реплікації та управління релевантністю, autoreactive станів серверу, операції з побудови та розгортання виділеного сервера, онлайн-потоки сесій і очікування безперервної доставки/LiveOps. Щоб усунути цю прогалину в «перекладі методології із розробки прикладного програмного забезпечення у простір розробки відеоігор», ми визначаємо програмно-орієнтований дослідницький дизайн, який запускає впровадження методології через реалізовані артефакти UE5: набір тестових проєктів, архетипи для мультиплеєра та стек інструментальних плагінів для виконання детермінованих сценаріїв, керованого введення напружень мережі, спостережуваності реплікації та стандартизованих телеметричних результатів. Представляємо шаблони результатів у пілотному форматі та таблиці кейсів, які пов'язують вибір методології з об'єктивними показниками UE5, включно з бюджетом реплікації на кожного клієнта, стабільністю тиків сервера, надійністю приєднання до сесії, часом збірки до гри, безперебійними годинами сервера та часом змін. Вводиться плагін у стилі Lyra для демонстрації чітких архітектурних меж і пропускної здатності ітерацій через телеметрію життєвого циклу об'єктів, пов'язану з ідентифікаторами збірки CI. Результати, представлені у статті, синтезуються у поетапну карту впровадження, яка надає пріоритет методології KISS, орієнтованій на реплікацію, мультиплеєрному MVP, визначеному як вертикальний зріз з підтримкою операцій, мінімальних сервісів перед розкладанням мікросервісів, налаштування на основі даних із безпечними відкатами та модульні зрізи ознак для масштабованої ітерації. Ця структура представлена як практичний посібник для багатокористувацьких команд UE5 та як основа для ширших емпіричних оцінок. Отримано 2026-02-09 Прийнято 2026-03-16
АСПЕКТИ ВИЯВЛЕННЯ КІБЕРЗАГРОЗ В МЕРЕЖЕВОМУ ТРАФІКУ УНІВЕРСИТЕТУ
Сучасні кібернетичні загрози для телекомунікаційних систем і мереж характеризуються високим ступенем прихованості, адаптивності та різноманітності. Це ускладнює їхнє оперативне виявлення в мережевому трафіку, зокрема, університету. В умовах мінливої структури кібератак традиційні методи, що базуються на сигнатурному аналізі та фіксованих правилах, виявляються недостатньо ефективними для ідентифікації нових або модифікованих загроз. У зв'язку з цим зростає значущість розробки інтелектуальних гібридних підходів. Такі методи здатні аналізувати поведінкові характеристики університетського трафіку та адаптуватися до його змін. У статті представлено метод виявлення кібернетичних загроз, заснований на поєднанні методів ансамблевої кластеризації та баєсівського імовірнісного моделювання. На першому етапі використовується машинне навчання для виділення прихованих поведінкових ознак мережевих з'єднань в університетській мережі на основі різних кластеризаційних алгоритмів. Отримані ембединги поведінки надалі слугують вхідними даними для побудови баєсівської мережі, що описує імовірнісні залежності між параметрами поведінки та ознаками аномальності. Запропонований підхід дозволяє не тільки фіксувати відхилення від нормальної поведінки в трафіку, але й забезпечує інтерпретованість рішень у сфері інформаційної безпеки. Практична цінність методу полягає в його потенціалі для застосування в системах моніторингу мережевого трафіку в корпоративних мережах.
Авторське право (c) 2025 Інформаційні технології в економіці та природокористуванні https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
КІБЕРСТІЙКІСТЬ ЗАКЛАДІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ УКРАЇНИ В УМОВАХ ВОЄННОГО СТАНУ
У статті досліджується проблема забезпечення кіберстійкості закладів вищої освіти (ЗВО) шляхом розроблення та впровадження комплексної архітектури кіберзахисту. Показано, що ефективність такої системи визначається здатністю інтегрувати освітні, адміністративні та ресурсні підсистеми, враховуючи їх взаємозалежність і специфіку функціонування. Розглянуто основні ризики та наслідки кібератак. Окреслено принципи побудови захищеної інформаційної інфраструктури й критерії, яким має відповідати надійна й ефективна система кібербезпеки ЗВО. Запропоновано модель управління інформаційними потоками ЗВО та ресурсами із застосуванням нейромережевих технологій та інтелектуальних систем підтримки рішень. Результати дослідження демонструють доцільність використання інструментів моделювання для прогнозування загроз, оптимізації розподілу ресурсів і підвищення стійкості освітнього середовища до кіберризиків.
КОНВЕРГЕНЦІЯ БЕЗПЕКИ В ІНДУСТРІЇ 5.0: УРОКИ ІГРОВИХ СИСТЕМ ЗАХИСТУ ВІД ШАХРАЙСТВА ДЛЯ ЗАХИСТУ ЦИФРОВИХ ДВІЙНИКІВ У КОМП'ЮТЕРНИХ СИСТЕМАХ
Системи цифрових двійників (ЦД) мають вирішальне значення для розвитку Індустрії 5.0, забезпечуючи синхронізоване, інтелектуальне моделювання фізичних активів для моделювання, моніторингу та прогнозного керування. Однак зростаюча інтеграція цими платформами штучного інтелекту, телеметричних даних і автономного прийняття рішень наражає їх на ескалацію загроз кібербезпеці. У цьому дослідженні досліджується, як усталені методи безпеки в індустрії відеоігор, зокрема технології захисту від шахрайства, можуть бути перепрофільовані для задоволення зростаючих вимог безпеки DT. Ми провели порівняльний огляд літератури та зіставлення архітектури між середовищами відеоігор та інфраструктурами ЦД, зосередившись на поведінковому спуфінгу, телеметричній ін'єкції та фальсифікації під час виконання. Крім того, ми провели моделювання з використанням статистичних моделей та моделей машинного навчання (фільтри Z-показників, SVM, LSTM) для оцінки адаптивності механізмів виявлення на основі гри. Результати показують, що поведінкове моделювання за допомогою штучного інтелекту значно підвищує точність виявлення загроз, зберігаючи при цьому низьку затримку. На основі цих висновків ми пропонуємо багаторівневу структуру кібербезпеки для цифрових двійників, яка дбає про конфіденційність. Це дослідження демонструє, що конвергенція систем захисту від шахрайства та комп'ютерної інженерії пропонує життєздатну стратегію для побудови стійкої та етично узгодженої цифрової інфраструктури в епоху Індустрії 5.0.
СТВОРЕННЯ ХМАРНОГО ІТ-СЕРЕДОВИЩА В ОРГАНІЗАЦІЯХ
Сучасний розвиток інформаційних технологій зумовлює активне впровадження хмарних обчислень у різні сфери діяльності організацій. Різноманітність хмарних сервісів, їх провайдерів та сервісних моделей потребує обґрунтованого вибору оптимальних рішень, що максимально відповідають потребам конкретної організації з урахуванням економічних, технічних, функціональних і безпекових критеріїв [1]. Вибір відповідної конфігурації хмарних сервісів є складним завданням, оскільки потребує врахування значної кількості змінних параметрів та ризиків. Традиційні підходи, засновані на експертних оцінках, є недостатньо ефективними у складних динамічних умовах ринку, що обумовлює актуальність автоматизованих систем підтримки прийняття рішень у цій сфері. Одним з етапів створення хмарного ІТ-середовища в організаціях є розробка системи підтримки прийняття рішень, яка дозволяє забезпечити структурований аналіз доступних альтернатив, використовуючи математичні моделі багатокритеріального аналізу. Застосування таких методів дає змогу формалізувати процес порівняння варіантів, враховувати численні параметри та приймати обґрунтовані управлінські рішення. Водночас розробка подібних систем супроводжується низкою технічних труднощів, зокрема, щодо забезпечення коректної обробки вхідних даних, оптимального вибору методів оцінювання та побудови гнучкої архітектури, здатної адаптуватися до специфічних вимог користувача.
ДОСЛІДЖЕННЯ ВПЛИВУ ВЕЛИКИХ МОВНИХ МОДЕЛЕЙ НА РОЗРОБКУ ВЕБСАЙТІВ З ВИКОРИСТАННЯМ ФРЕЙМВОРКУ VUE
У цій статті досліджується трансформаційний вплив великих мовних моделей (LLM) на сучасну компонентно-орієнтовану веброзробку, використовуючи фреймворк Vue.js як конкретний приклад. Синтезуючи результати широкого емпіричного дослідження розробки програмного забезпечення за допомогою LLM [1], ми аналізуємо парадигматичний зсув від нативних робочих процесів фреймворку до процесів, доповнених LLM. Аналіз охоплює весь життєвий цикл проєкту, виявляючи значне підвищення продуктивності на етапах реалізації та розгортання, зокрема у створенні компонентів, автоматизації тестування та налаштуванні інфраструктури. Однак ці переваги врівноважуються критичними викликами, серед яких занепокоєння щодо надійності коду, увічнення конфліктів версій через застарілі навчальні дані та ризик когнітивного розвантаження серед розробників. Ми стверджуємо, що інтеграція LLM переосмислює роль старшого розробника, перетворюючи його з основного генератора коду на експерта-валідатора та архітектурного наглядача. Стаття завершується окресленням ключових ризиків та пропозицією напрямків для майбутніх досліджень, наголошуючи на необхідності створення специфічних для фреймворку бенчмарків для оцінки якості коду, згенерованого ШІ, та лонгітюдних досліджень щодо супроводжуваності Vue.js-застосунків, розроблених за допомогою LLM.
ІНФОРМАЦІЙНІ ТЕХНОЛОГІЇ АВТОМАТИЗАЦІЇ ОБРОБКИ РЕЗЮМЕ КАНДИДАТІВ ДЛЯ ПІДВИЩЕННЯ ЕФЕКТИВНОСТІ ПРОЦЕСУ ФОРМУВАННЯ ІТ-КОМАНД
Стаття присвячена розробці інформаційної технології автоматизованої обробки резюме кандидатів у форматі PDF з використанням мови програмування Python. Представлено підхід до вилучення, структуризації та подальшого аналізу даних із застосуванням бібліотек pdfplumber, spaCy та pandas. Запропонований модуль дозволяє визначати ключові елементи резюме, зокрема освіту, навички, контактну інформацію та досвід роботи, з подальшим формуванням структурованих даних у форматі JSON. Особливу увагу приділено забезпеченню універсальності алгоритму для резюме з довільною структурою та україномовним контентом. У роботі розглянуто основні етапи реалізації програмного рішення, наведено діаграми потоків даних, схеми обробки PDF-файлів та приклади юніт-тестування функцій системи. Розроблена технологія може бути використана для автоматизації первинного етапу рекрутингу та інтеграції з HR-аналітичними системами, що підвищує точність і швидкість обробки кандидатських даних у процесі формування ІТ-команд.
SOLID ЯК СИСТЕМА КОНСТРУКТИВНИХ ОБМЕЖЕНЬ У ПРОЄКТУВАННІ АРХІТЕКТУРИ ПРОГРАМНОГО ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ
Стаття подає SOLID як систему конструктивних обмежень, що дисциплінує ступені свободи дизайну й переводить еволюцію програмних систем у керований процес. Пояснюється зв’язок принципів із фундаментом ООП, із шаблонами проектування та з архітектурними стилями Розкриваються неочевидні ефекти: передчасні абстракції при OCP, прихована конфігураційна зв’язність при DIP/DI, «class explosion» і фрагментація відповідальностей при SRP/ISP, семантичні порушення LSP, що не фіксуються сигнатурами. Запропоновано операційний підхід до валідації рішень через метрики, контрактні тести і контрольні пороги введення абстракцій, а також наведено практичні протоколи прийняття рішень.
ГІБРИДНА МОДЕЛЬ ОПТИМІЗАЦІЇ КЛАСТЕРИЗАЦІЇ ДЛЯ ІНТЕЛЕКТУАЛЬНИХ СИСТЕМ ПІДТРИМКИ ПРИЙНЯТТЯ РІШЕНЬ
У статті представлено комплексний підхід до оптимізації алгоритмів кластеризації в системах підтримки прийняття рішень (СППР) у середовищі великих даних. Проведено аналіз проблем масштабованості, обчислювальної складності та стабільності результатів, характерних для класичних методів K-Means, DBSCAN і Agglomerative Clustering. Запропоновано удосконалений гібридний алгоритм K-Means++ Hybrid, який поєднує механізми паралельних обчислень, адаптивного налаштування параметрів і динамічного контролю ітераційного пошуку. Методологічна основа дослідження базується на системному аналізі, математичному моделюванні та експериментальному тестуванні із використанням наборів даних UCI Repository і технологій GPU-прискорення (CUDA). Експериментальні результати підтверджують, що застосування запропонованого підходу дозволяє знизити час виконання кластеризації в середньому на ≈43% порівняно з базовими алгоритмами, підвищивши при цьому коефіцієнт силуету до 0,73 та зменшивши енергоспоживання процесора на 20–25%. Отримана модель забезпечує високу стійкість при роботі з гетерогенними наборами даних і може бути інтегрована в системи аналізу транспортних потоків, оцінювання фінансових ризиків та моніторингу екологічних параметрів. Розроблений підхід формує основу для побудови адаптивних модулів інтелектуального аналізу даних, які підтримують масштабування, інтерпретованість результатів і реальну роботу в потокових аналітичних системах. Подальші дослідження доцільно зосередити на поєднанні гібридної кластеризації з моделями глибинного навчання та методами оптимізації на базі еволюційних алгоритмів
СЕМАНТИЧНА СЕГМЕНТАЦІЯ УЛЬТРАЗВУКОВИХ ЗОБРАЖЕНЬ МОЗКУ ПЛОДА НА ОСНОВІ ЗАГАЛЬНОГО ПОВНІСТЮ ЗГОРТКОВОГО ДИСКРИМІНАТОРА
Ураження центральної нервової системи (ЦНС) плода є одним з найпоширеніших вроджених захворювань плода у світі. Використання методів глибокого навчання має велике значення для забезпечення лікарів надійними допоміжними методами діагностики. Область за межами ореолу черепа на ультразвукових зображеннях головного мозку плода містить багато нерелевантної інформації та має нечіткі межі, що не сприяє вирішенню задач класифікації або розпізнавання ультразвукових зображень. Метою роботи є дослідження впливу генеративних змагальних мереж на основі універсальних повністю згорткових дискримінаторів на результати автоматичної сегментації ореолу черепа на ультразвукових зображеннях головного мозку плода. У статті запропоновано метод автоматичної сегментації ореолу черепа на ультразвукових зображеннях головного мозку плода з використанням генеративної змагальної мережі на основі універсального повністю згорнутого дискримінатора. На основі концепції генеративних змагальних мереж побудовано нову семантичну мережу сегментації на основі універсального дискримінатора. Для перевірки універсальності дискримінатора мережа семантичної сегментації використовуються мережі Deeplab_v2 та Attention U-net як генератори для генерації карт ймовірностей результатів сегментації. Універсальний повністю згортковий дискримінатор також розроблено для того, щоб він міг навчитися розрізняти, чи є карта ймовірностей на вході мережі дискримінатора реальними даними або результатами сегментації. Експериментальні результати на наборі даних автоматичного вимірювання окружності голівки плода при ультразвуковому дослідженні демонструють ефективність алгоритму. Порівняно з базовою лінією Deeplab_v2, точність сегментації значно покращилася, і Attention U-net також має аналогічне покращення. Генеративна змагальна мережа на основі універсального повністю згорткового дискримінатора може ефективно підвищити точність автоматичної сегментації ореолу черепа на ультразвукових зображеннях мозку плода.
ПОКРАЩЕННЯ ВЗАЄМОДІЇ ЛЮДИНИ ТА КОМП'ЮТЕРА: РОЛЬ ІНТЕЛЕКТУАЛЬНИХ ІНТЕРФЕЙСІВ КОРИСТУВАЧА У ВБУДОВАНИХ ТА IOT СИСТЕМАХ
Стрімкий розвиток інноваційних технологій у сучасному світі суттєво змінив цифрові додатки та діяльність людини в цілому. Прогрес у галузях апаратного забезпечення, цифрового програмного забезпечення та інтерактивних інтерфейсів користувача зробив дизайн користувацького досвіду (UX) критично важливим фактором у різних галузях, включаючи охорону здоров'я, аерокосмічну, будівельну та військову галузі. Взаємодія людини та комп'ютера (HCI) має важливе значення для підвищення зручності використання системи шляхом забезпечення того, щоб інтелектуальні системи взаємодії були орієнтовані на користувача та максимально доступними. Інтеграція інтелектуальних систем, Інтернету речей (IoT) та вбудованих технологій відкриває нові виклики та можливості у дизайні інтерфейсів. Орім того, у міру впровадження нових інтелектуальних систем автоматизації та цифрової трансформації, зростає попит на адаптивні, зручні для користувача інтерфейси. Розуміння того, як користувачі взаємодіють із цими технологіями, має важливе значення для оптимізації ефективності та підвищення загальної задоволеності користувачів. У даній роботі досліджуються принципи HCI та дизайну взаємодії; аналізується, як цифрові аналогові інтерфейси сприяють практичному використанню системи. Авторами використано якісний підхід, враховуючи сучасні дослідження дизайну інтерфейсу користувача (UI), інтерактивних систем та інтелектуальних додатків. У дослідженні також розглядаються приклади з різних галузей, де UX та оптимізація інтерфейсу значно вплинули на продуктивність системи та задоволеність користувачів. Збір даних включав аналіз літератури, інтерв'ю з експертами та звіти про тестування юзабіліті, що забезпечує всебічне розуміння проблем та досягнень у дизайні взаємодії. Методологія дослідження також включає порівняльний аналіз традиційних і нових моделей інтерфейсів для виявлення кращих практик проектування адаптивних та інтелектуальних систем. Результати показують, що добре розроблені інтерфейси підвищують залученість користувачів, ефективність та функціональність системи. Фактори, що впливають на зручність використання, включають адаптивний дизайн, міркування доступності та інтуїтивно зрозумілий досвід користувача. Тематичні дослідження показують, що галузі, які включають сучасні принципи UX та інноваційні технології взаємодії, демонструють підвищену операційну ефективність та задоволеність користувачів. Крім того, результати свідчать про те, що інтеграція підказок-користувачу на основі штучного інтелекту, механізмів зворотного зв'язку в режимі реального часу та мультимодальної взаємодії значно покращує адаптивність користувачів та ефективність системи. У дослідженні підкреслюється важливість зниження когнітивного навантаження при дизайні інтерфейсу, наголошуючи на таких стратегіях, як прогнозна аналітика та контекстно-залежні обчислення для покращення взаємодії з користувачами. Результати показують важливість HCI у проектуванні зручних та ефективних систем. Наголошується на необхідності постійних інновацій в UX та дизайні інтерфейсів, особливо в нових галузях, таких як IoT та вбудовані системи. Слід підкреслити роль штучного інтелекту, машинного навчання та доповненої реальності у формуванні майбутнього взаємодії з користувачами. Майбутні дослідження мають бути зосереджені на подальшій інтеграції персоналізації та адаптивних інтерфейсів на основі штучного інтелекту для покращення користувацького досвіду. Отримані результати свідчать про те, що міждисциплінарна співпраця між інженерами, дизайнерами та вченими-когнітивістами має важливе значення для розробки більш ефективних та орієнтованих на людину систем взаємодії. Врахування етичних міркувань, таких як конфіденційність та доступність даних, забезпечить справедливий та інклюзивний дизайн у майбутніх технологічних досягненнях.
ТЕХНОЛОГІЯ АНАЛІЗУ ЯКОСТІ ХАРАКТЕРИСТИК ГЕШ-ФУНКЦІЇ
Запропонована технологія аналізу якості геш-функції. Для перевірки якої спеціально розроблена геш-функція, яка є спрощеним аналогом MD5. Показано, що традиційна оцінка якості отриманих геш-значень на основі наявності кількості колізій має суттєвий недолік - висока обчислювальна складність. Тому, технологія оцінки якості зводиться до апроксимації аналітичного виразу функції, який піддається математичному аналізу традиційними методами, застосовними до поліномів. Більш якісною геш-функцією вважатися та геш-функції, гістограма якої є максимально наближеною до графіку функції y=x. Це буде відповідати гаусівському розподілу величин. При використанні запропонованої технології необхідно розробити критерії класифікації функцій за відхиленнями від ідеального розподілу значень за одним або декількома з таких показників, як: дисперсія; математичне очікування; середнє арифметичне; середнє геометричне значення тощо.
ВИЗНАЧЕННЯ СТАДІЙ ЗРІЛОСТІ ПОЛУНИЦІ ЗА ДОПОМОГОЮ МОДЕЛЕЙ ЗГОРТКОВИХ НЕЙРОННИХ МЕРЕЖ
Протягом всієї історії сільського господарства технології вирощування та збору урожаю постійно вдосконалюються, полегшуючи роботу та полі та збільшуючи ефективність збору плодів. Сьогодні у галузь агропромисловості теж проникають сучасні технології, зокрема штучний інтелект. Його використання щороку стає дедалі поширенішим. Ця технологія дозволяє виробникам агропродукції в режимі реального часу отримувати великі обсяги інформації, аналізувати їх та приймати рішення щодо внесення добрив, використання пестицидів, зрошування та визначення зрілості плоду або рослини.. Не менш важливим аспектом застосування рішень штучного інтелекту є відслідковування вуглецевого сліду, що дає перевагу при виході на європейські ринки збуту. Поєднання з новітніми розробками безпілотних машин та роботів дозволяє збільшити продуктивність та обсяги виробництва у сільському господарстві. Важливою частиною сучасної агропромисловості є комп’ютерний зір — одна з галузей штучного інтелекту, яка зосереджена на створенні інтелектуальних систем, які здатні обробляти та аналізувати візуальну інформацію так, як це робить людська сенсорна система. У рамках даної технології часто використовуються нейронні мережі, що здійснюють як розпізнавання зображень, так і їхню класифікацію. У статті здійснено порівняльний аналіз різних моделей згорткових нейронних мереж для класифікації стадії дозрівання полуниці, а саме MobileNetV2, MobileNetV3Small та EfficientNetB0. Для оцінки нейромережі враховувалися такі параметри, як точність навчання та валідації, втрати при навчанні та валідації, час навчання. У результаті найкращі показники виявилися у мережі MobileNetV3Small. Результати та методика цього дослідження можуть бути корисними як для науковців, так і для підприємців, що працюють в агропромисловості та впроваджують штучний інтелект у виробничий процес.
МОДУЛЬ МАШИННОГО ЗОРУ ДЛЯ ВИЯВЛЕННЯ ОБ’ЄКТІВ НА ЗОБРАЖЕННЯХ І У ВІДЕОПОТОЦІ
Робота присвячена актуальній тематиці створення та застосування інтелектуальних методів комп’ютерного зору для автоматизованого виявлення й сегментації об’єктів захисного спорядження на зображеннях і у відеопотоці.Мета роботи полягає у визначенні об’єктів заданого типу на зображеннях, отриманих із відеокамери, а також розробці моделі детекції, яка зможе ефективно ідентифікувати та локалізувати ці об’єкти в різних умовах освітлення, масштабу та перспективи. В матеріалі статті досліджено досліджено процес підготовки даних, зокрема застосування методів аугментації для підвищення репрезентативності вибірки, а також виконано порівняльний аналіз параметрів, швидкодії та результатів роботи моделей SAM і YOLO. Наведено результати експериментальних досліджень, які свідчать про позитивний вплив збільшення обсягу та різноманітності датасету на збалансованість даних і узагальнювальну здатність моделей комп’ютерного зору. Запропоновані підходи окремого навчання моделей для задач сегментації та класифікації підтвердили свою ефективність у контексті автоматизованої обробки зображень. В роботі для реалізації завдання сегментації зображень було сформовано спеціалізований датасет для об’єктів захисного спорядження. На етапі підготовки до тренування моделі до цього набору даних було застосовано процедури аугментації, зокрема віддзеркалення, обертання, масштабування та зміну яскравості, що дозволило суттєво підвищити різноманітність навчальних прикладів. Збільшення розміру датасету забезпечило більш збалансоване представлення даних і підвищило узагальнювальну здатність моделі. Отримані в роботі результати підтверджують доцільність і ефективність запропонованого авторами для даної проблеми окремого навчання моделей для сегментації та класифікації зображень. До перспектив подальших розвідок слід віднести розширення датасету, оптимізацію обчислювальної складності моделей і дослідження їх застосування в режимі реального часу для відеоаналітики.
ТЕНДЕНЦІЇ ПІДВИЩЕННЯ КРИПТОГРАФІЧНОЇ МІЦНОСТІ СИМЕТРИЧНИХ БЛОКОВИХ ШИФРІВ У КОНТЕКСТІ СУЧАСНОГО РОЗВИТКУ КРИПТОСИСТЕМ
У статті розглядається поєднання аналітичних та прикладних підходів до вдосконалення симетричних блокових шифрів у світлі сучасних тенденцій розвитку криптографічних систем. У дослідженні аналізуються сучасні стандарти та рекомендації SOG-IS, що визначають основні напрямки еволюції симетричних алгоритмів, такі як перехід від застарілих схем на основі алгоритму Файстеля до оптимізованих структур (AES, полегшені блокові шифри для Інтернету речей). Використовуючи модифіковану версію шифру Simple-DES (S-DES), у статті пропонується метод підвищення криптографічної стійкості без зміни довжини ключа або блоку. Основні вдосконалення полягають у вдосконаленій конструкції S-боксів та їх динамічному виборі на основі графа ключів. Результати порівняльного аналізу демонструють значне підвищення стійкості до брут-форс-аналізу та диференціального криптоаналізу порівняно зі стандартним S-DES, зберігаючи при цьому низьку обчислювальну складність. Проведене дослідження підтверджує актуальність використання навчальних та експериментальних моделей, таких як S-DES, для вивчення сучасних методів підвищення безпеки симетричних шифрів, що має практичне значення для прототипування та легких реалізацій у системах Інтернету речей.
СИСТЕМИ КОРИСТУВАЛЬНИЦЬКОЇ ВЗАЄМОДІЇ ТА ЗВОРОТНОГО ЗВ'ЯЗКУ В ІНТЕРФЕЙСІ КОРИСТУВАЧА ПРИ ПРОЕКТУВАННІ ЦИФРОВИХ СИСТЕМ
Область «Взаємодія людини і комп'ютера» відповідає за дослідження нових способів і вдосконалення існуючих механік «користувач-комп'ютер» (користувач-пристрої). Процес взаємодії користувача з комп'ютером відбувається циклічно, і для кожної дії користувача або серії дій системи забезпечують відповідний зворотний зв'язок. Є багато видатних дослідників та дослідницьких робіт у галузі HCI, досліджень UI та інженерії взаємодії. Найбільш поширені роботи в області HCI, інтерфейсу користувача і взаємодії циклів зворотного зв'язку. Незважаючи на те, що область досліджень HCI та взаємодії не є новою, існує багато систем та можливостей, які залишилися невивченими або не отримали достатньої уваги. Серед них сфера цифрового дизайну, яка зосереджена на комплексному проектуванні системи, що включає багаторазове одночасне використання, взаємодію, складні взаємодії та зворотний зв'язок з кількома пристроями. Стаття присвячена розгляду актуальних питань щодо спосіб взаємодії людини- користувача з комп'ютерними цифровими системами. У центрі взаємодії додатків, програмного забезпечення і систем знаходиться людина – користувач. Причина, по якій ініціюється і інсталюється процес взаємодії, полягає в тому, що користувач має одну або кілька цілей, яких він хоче досягти. Така взаємодія відбувається, як правило, через відповідний інтерфейс, який може бути: механічним, цифровим, аналоговим, з сенсорним екраном тощо. Існує кілька типів користувачів, які прямо чи опосередковано впливають на цикл взаємодії, користувач або гравець безпосередньо впливає на системи та взаємодіє з ними, тоді як решта команди зацікавлених сторін відповідає за виробництво та підтримку розгорнутого додатку/системи. Певні завдання та активність взаємодії впливають на те, як користувач буде взаємодіяти з даною системою, можуть додавати додаткові обмеження та обмеження. Диференціація типу користувача та мети використання системи є життєво важливою на ранніх етапах проектування системи, оскільки певні галузі та професійні середовища надають великого значення меті кінцевого користувача та поетапному потоку взаємодії користувача з системою. Внутрішню комунікацію та логіку обробки систем можна розбити на дві частини – сервіси, орієнтовані на користувача, та модулі внутрішніх служб обробки системи. Для кінцевого користувача відповідного додатку або системи важливим є те, як саме буде реалізований цей процес взаємодії. Тобто, які будуть доступні органи керування, дії для взаємодії та механізми зворотного зв'язку від системи до користувача. Методи дослідження базуються на головних методологіях дизайну та аналізу цифрових продуктів з акцентом на користувальницькому досвіді, дослідженні вимог користувачів, контексту використання застосунку та представлення меню взаємодії з цифровим сервісом. У статті представлено результати детального опису та моделювання головного процесу взаємодії користувача із системою зворотного зв'язку (циклічний процес). Враховано контекст використання застосунку, головні бажання та цілі користувача при взаємодії, а також типи доступних варіантів взаємодії з інтерактивною системою. Представлений у роботі семи-кроковий процес користувальницької взаємодії включає в себе функції, дані, програмні системи та модулі, відповідну архітектуру програмного та апаратного забезпечення та методи внутрішньої комунікації між функціями циклу. Розроблено процес інтерактивної взаємодії, який описує повний цикл від початку до завершення роботи користувача з будь-яким цифровим, аналоговим, обчислювальним пристроєм, додатком, сервісом. Такий процес можна використовувати дизайнерам, розробникам програмного забезпечення, технічних засобів на етапі планування нової інтерактивної системи або удосконалення існуючої.
Авторське право (c) 2024 Інформаційні технології в економіці та природокористуванні https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
ІНФОРМАЦІЙНА СИСТЕМА ПІДТРИМКИ ОЦІНЮВАННЯ МАГІСТЕРСЬКИХ РОБІТ: ПРИКЛАД РЕАЛІЗАЦІЇ В УМОВАХ ЦИФРОВОГО ОСВІТНЬОГО СЕРЕДОВИЩА ЗАКЛАДУ ВИЩОЇ ОСВІТИ
Цифровізація освіти охоплює все більше основних бізнес-процесів сучасного закладу вищої освіти. Приклад цифровізації окремих процесів підготовки та представлення результатів магістерського дослідження репрезентовано у даному дослідженні. Нами змодельовано інформаційну систему підтримки оцінювання магістерських робіт за результатами експертного оцінювання та автоматизованої перевірки тексту на наявність плагіату відповідно до нормативних документів закладу вищої освіти та загальних рекомендацій щодо дотримання академічної доброчесності. Визначено основні бізнес-процеси, а саме: управління користувачами, управління оцінюванням магістерської роботи, поширення результатів досліджень магістрів; здійснено їх декомпозицію за стандартами структурно-функціонального аналізу і проєктування та рольовий розподіл потенційних користувачів системи. Запропоновано варіант реалізації цієї системи засобами LMS Moodle: визначено ресурси для завантаження тексту магістерської роботи та супровідних документів, здійснення рецензування, організації консультування магістрантів та комунікації суб’єктів освітнього процесу відповідно до визначеного рольового розподілу. Для перевірки текстів на наявність текстових збігів до LMS Moodle інтегровано відповідний модуль компанії Unicheck. Технологію Learning Tools Interoperability (LTI), що підтримується LMS Moodle, застосовано для інтеграції електронних освітніх ресурсів з навчально-інформаційного порталу університету до репозитарію магістерських робіт. Зазначено, що наявність інформаційно-освітнього середовища закладу вищої освіти та створення єдиної база користувачів дозволить як організаційно, так і технологічно реалізувати проєктовану інформаційну систему з мінімальними затратами.
АНАЛІЗ ОСВІТНЬОЇ ПРОПОЗИЦІЇ ДЛЯ ВСТУПУ В ЗАКЛАДАХ ВИЩОЇ ОСВІТИ В 2024 РОЦІ ІЗ ЗАСТОСУВАННЯМ POWER BI
У статті представлено аналіз вступної кампанії до ЗВО в 2024 році, досліджено залежність між кількістю поданих заяв вступників до закладів вищої освіти України та показниками, що характеризують освітні пропозиції. Аналіз проведено на основі даних Єдиної державної електронної бази з питань освіти (ЄДЕБО) за 2024 рік із застосуванням кореляційно-регресійного методу. Показано, що між обсягом освітніх пропозицій і кількістю заяв ЗВО існує сильний позитивний зв’язок , а лінійна регресія дозволяє кількісно представити залежність, що пояснює майже 50% вибірки. Результати вказують на активне використання стратегії диверсифікації: економічний механізм розвитку ЗВО через розширення спектра освітніх можливостей. ЗВО, що збільшують кількість освітніх програм, задовольняють ширший спектр освітніх потреб абітурієнтів і тим самим підвищують свою привабливість на ринку освітніх послуг. Рівень попиту на освітні програми безпосередньо корелює з їхньою доступністю та різноманіттям, що вказує на гнучкість ринку освіти України. У статті розглянуто вплив зовнішніх факторів, зокрема регіонального розташування та віддаленість зони активних бойових дій, рейтинг ЗВО на кількість заяв. Представлено структуру розподілу рекомендованих місць для вступу за умовами вступу. Проведені дослідження відображають особливості формування попиту послуг ЗВО за результатами вступної кампанії 2024 р., а також дозволяють оптимізувати підходи до планування освітніх програм, підвищити ефективність роботи закладів вищої освіти України.