Побудова прогнозно-математичного моделювання при плануванні ефективного використання орних земель на регіональному рівні - Kharytonenko, R. (Землеустрій, кадастр і моніторинг земель, 2018)
Прогнозування є невід’ємним елементом наукового пізнання. Це дозволяє зробити висновки про розвиток досліджуваних процесів у майбутньому, враховуючи вплив внутрішніх і зовнішніх чинників існуючих процесів. У землевпорядкуванні земля виступає об’єктом прогнозування і має значну роль у прийнятті управлінських рішень ефективного використання земельних ресурсів. Сільськогосподарські землі є найціннішими, але їх відносять до важко відновлюваних ресурсів. Отже, прогнозування управління земельними ресурсами має особливо важливе значення. Поєднавши методи прогнозування з математичним моделюванням, забезпечується в перспективі передбачення більш точних майбутніх реалій щодо впливу деградаційних процесів на урожайність культур та прослідковування різних сценаріїв прийняття управлінських рішень ґрунтово-охоронних заходів. Об’єктом прогнозування є використання орних земель, які мають негативний прояв деградаційних процесів у Лісостеповій зоні Правобережній провінції Київської області. Розрахунок проводився на основі математичного моделювання прогнозно-адаптивного методу, що враховував в обрахунку статистичні дані. Основною ціллю розрахунку є прослідковування різної інтенсивності впливу деградаційних процесів на продуктивність орних земель, що дозволило спрогнозувати максимальне збільшення урожайності зернових культур. Ключові слова: математичне моделювання, прогнозування, оптимізація, деградаційні процеси.